Oborová příručka 

pro živnost
Výroba, montáž, opravy, rekonstrukce, revize a zkoušky vyhrazených tlakových zařízení a periodické zkoušky nádob na plyny

VERZE 1.0
Zpracoval : Petr Matěják, Alois Matěják
www.tlakinfo.cz – vše o tlakovém zařízení

OBSAH
PŘEDMLUVA*

1.	ÚVOD
2.	 	Charakteristika oboru
2.1. 	Stanovené výrobky dle zákona č.22/1997 Sb
2.2.	Vyhrazené zařízení dle vyhlášky ČÚBP č.18/1979 Sb.
2.3.	Určená technická zařízení (UTZ) dle vyhlášky Ministerstva dopravy
2.4.	Technická zařízení v resortu Ministerstva obrany
2.5.	Technická zařízení dle vyhlášky  Českého báňského úřadu (ČBÚ)
2.6.	Přepravitelná tlaková zařízení
2.7.	Vzdušníky silničních vozidel
3.	Výroba a uvedení na trh  
3.1.	Výroba a obchod na území EU
3.2.	Výroba  a obchod na území ČR a EU
3.3.	Výroba o obchod mimo uzemí ČR a EU
4.	Klasifikace tlakového zařízení
4.1. 	Jednoduché tlakové nádoby dle NV č.20/2003 Sb.
4.2. 	Tlaková zařízení dle NV č.26/2003 Sb.
4.2.1.	Definice tlakového zařízení a sestav z hlediska výroby
4.2.2. 	Kategorie  tlakového zařízení a sestav z hlediska výroby
4.2.3. 	Volba postupu posuzování shody
4.3.	Výroba - základní požadavky na přepravitelná tlaková zařízení NV č.42/2003 Sb.
4.4.	Výroba - sestavy 
4.5.	Materiály
4.6.	Svařování, defektoskopie 
5. 	Provoz
5.1. 	Povinnosti organizací a podnikající fyzické osoby vyplývající ze zákona 
č.174/1968 Sb.
5.2 	Povinnosti organizací a podnikající fyzické osoby  vyplývající z Vyhlášky 
ČÚBP č.48/1982 Sb. – k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení. 
5.3.	Povinnosti organizací a podnikající fyzické osoby vyplývající z NV č.378/2001 Sb.
5.4. 	Definice provozovaných tlakových zařízení
5.5. 	Provoz – Kotle
5.6. 	Provoz- Tlakové nádoby stabilní
6. 	Opravy

Přílohy:
Příloha1: Související ČSN a ČSN EN
Příloha 2: Právní předpisy  oboru tlakových zařízení 
Příloha 3: Statní odborný dozor (SOD); SUIP (OIP); ITI Praha a ČOI
Příloha 4: Důležité termíny užívané v nařízeních vlády 

Předmluva 
První předpisy o provozu a výstroji tlakových zařízení, zprvu jen parních kotlů, vznikly v průmyslově vyspělých zemích Evropy již v 19. století, tedy mnohem dříve než předpisy o jejich výrobě. Také právní úroveň těchto předpisů byla již od počátku vysoká, často na úrovni zákona. Tato mnohaletá tradice je nepochybně důvodem, proč vytváření jednotných a detailních předpisů pro provoz i četnost a způsob provádění inspekce bude zřejmě trvat mnohem déle než vznikaly jednotné předpisy pro výrobu.  

1. ÚVOD
Tato příručka má sloužit k lepšímu pochopení problematiky  živnosti „Výroba, montáž, opravy, rekonstrukce, revize a zkoušky vyhrazených tlakových zařízení a periodické zkoušky nádob na plyny“. Další podrobnější informace naleznete na stránkách www.tlakinfo.cz, na kterých Asociace pracovníků tlakových zařízení (ATZ) informuje o dění v oboru.  
Vyhrazená tlaková zařízení jsou konstrukční tlakové celky tvořící vymezené prostory s pevnými , nepohyblivými stěnami, na které působí plynné nebo kapalné tekutiny vnitřním přetlakem. Tlakové zařízení musí být konstruované, vyrobené a zkoušené na největší dovolený přetlak (PS), největší popř. nejnižší dovolenou teplotu (TS( a zabezpečené proti jejich překročení, dále musí být tak provozované a udržované a evidované, aby byla zajištěna bezpečnost obsluhy a zařízení.
Evropské předpisy a EN udávají tlak v bar a české v kPa, MPa. Vztah mezi nimi je
1 bar a 100 kPa = 0,1 MPa
je-li použit výraz tlak rozumí se přetlak tzn. hodnota která je měřena tlakoměry.

2. Charakteristika oboru
2.1. Stanovené výrobky dle zákona č.22/1997 Sb. - Výroba
•	Výroba stanovených tlakových zařízení a jejich sestav, dle zákona č.22/1997 Sb. v platném znění - o technických požadavcích na výrobky a návazných NV č.20/2003 Sb. v platném znění – technické požadavky na jednoduché tlakové nádoby (evropská direktiva 87/404/EHS -SPVD) a NV č.26/2003Sb. v platném znění – technické požadavky na tlakové zařízení (evropská direktiva 97/23/ES-PED).

2.2. Vyhrazené zařízení dle vyhlášky ČÚBP č.18/1979 Sb.- Provoz
Vyhrazená tlaková zařízení jsou určena vyhláškou Českého úřadu bezpečnosti práce č.18/1979 Sb. v platném znění, kterou se stanoví vyhrazené tlakové zařízení a stanoví některé podmínky k zajištění jejich bezpečnosti.
•	činnosti spojené s  provozem, montáží, opravami a revizemi provozovaných parních a kapalinových kotlů nebo jejich částí, jejichž konstrukční přetlak přesahuje 0,07 MPa a teplota pracovní látky převyšuje bod varu při tomto přetlaku tzn. 115 C, 
•	činnosti spojené s provozem, montáží, opravami a revizemi provozovaných tlakových nádob stabilních, jejichž nejvyšší pracovní přetlak přesahuje 0,07 MPa a které obsahují plyny, páry nebo žíravé, jedovaté a výbušné kapaliny o jakékoliv teplotě nebo jakékoliv kapaliny o teplotě převyšující jejich bod varu při přetlaku 0,07 MPa, 
•	činnosti spojené s provozem, montáží, opravami a revizemi  kovových tlakových nádob na plyny, jejichž kritická teplota je nižší než +50 PC, nebo na plyny, u nichž při teplotě +50 o C je absolutní tlak (tenze par) vyšší než 0,3 MPa, které nepodléhají NV č.42/2003 Sb. 
Dle NV č.352/2000 Sb. neplatí vyhláška č.18/1979 Sb. pro výrobu stanovených výrobků.
Kotle
Kotlem se rozumí konstrukčně ucelená sestava vystavená působení plamenen nebo jinak vytápěná s nebezpečím přejřátí (dále jen kotle) sloužící k výrobě páry a horké vody, ze kterých se voda nebo pára odebírá. Vyvýječe páry (např. autoklávy u lékaře ze kterých se pára neodebírá) jsou tlakovými nádobami.
Tlakové nádoby stabilní
Nádobou se rozumí těleso navržené a zhotovené tak, aby mohlo být naplněno tekutinou pod tlakem, včetně bezpečnostní a tlakové výstroje, potrubí a části, které jsou k němu přímo připevněny a zasahují až k místu spojení s jiným zařízením a představují ucelenou funkční sestavu. Nádoba se může skládat z více než jednoho tlakového prostoru.
Za tlakovou nádobu stabilní (dále jen TNS) se považuje tlaková nádoba:
a) neměnící své stanoviště, trvale nebo přechodně spojená se zdrojem tlaku;
b) přenosná, převozná, popř. pojízdná, pokud je se zdrojem tlaku spojená trvale.

 2.3. Určená technická zařízení (UTZ) dle vyhlášky Ministerstva dopravy a spojů (MDS)
V polovině roku 1995 nabyla účinnost vyhláška Ministerstva dopravy  a spojů č.100/1994 Sb., kterou se stanoví podmínky pro provoz, konstrukci a výrobu určených technických zařízení a jejich konkretizace (Řád určených technických zařízení). Vyhláška byla novelizována vyhláškou MDS č. 279/2000 Sb. a nařízením vlády č.352/2000 Sb.
Vyhláška konkretizuje UTZ jako :
•	lokomotivní kotle
•	parní generátory na drážních vozidlech, jakož i parní a horkovodní kotle o nejvyšším dovoleném  přetlaku větším než 0,05 MPa nebo o nejvyšší dovolené teplotě větší než 110oC
•	zásobníky páry akumulačních lokomotiv
•	vzduchojemy drážních vozidel o nejvyšším dovoleném přetlaku větším než 0,07 MPa, u nichž bezpečnostní součin z dovoleného přetlaku v MPa a objemu v litrech je větší než 5
•	tlakové nádoby stabilní o nejvyšším dovoleném přetlaku větším než 0,07 MPa, u nichž bezpečnostní součin  dovoleného přetlaku v MPa a objemu v litrech je větší než 10
•	kovové tlakové nádoby k dopravě plynů na drážních vozidlech
•	tlakové nádoby železničních cisteren a nádržkových kontejnerů.
Tlakové nádoby na silničních vozidlech nejsou řešeny.

2.4. Technická zařízení v rezortu Ministerstva obrany (MO)
Vzhledem ke specifičnosti resortu Ministerstva obrany, byla tato činnost vždy vykonávána orgány dozoru ministerstva. Státní odborný dozor nad bezpečností a ochranou zdraví při výkonu vojenské činné služby a bezpečností určených technických zařízení v resortu MO vykonávají orgány státního odborného technického dozoru Ministerstva obrany (SOTD MO), které jsou součástí Vojenského úřadu státního odborného technického dozoru (Vúř SOTD). Tento úřad je podřízen vrchnímu řediteli ekonomické sekce MO. 

2.5. Technická zařízení dle vyhlášky  Českého báňského úřadu (ČBÚ)
Technická zařízení pod ČBÚ určuje vyhláška č.392/2003 Sb., o bezpečnosti provozu technických zařízení a o požadavcích na vyhrazená technická zařízení tlaková, zdvihací a plynová při hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem.

2.6. Přepravitelná tlaková zařízení
NV č.42/2003 Sb. v platném znění byla zavedena evropská direktiva 99/36/ES-PED. NV stanovilo technické požadavky na přepravitelná tlaková zařízení. Určuje požadavky nejen při prvním uvedení na trh výrobcem nebo dovozcem, ale také při přehodnocování shody a periodických inspekcích (zkoušek, revizí)  při opakovaném použití. Přepravitelným tlakovým zařízením jsou:
•	veškeré nádoby (lahve, sudy, kryogenické nádoby, svazky lahví),
•	cisterny, snímatelné cisterny, přemístitelné cisterny, cisternové kontejnery, cisternové vozy, vozidla s více  cisternami, nádrže nebo nádoby bateriových vozidel.

2.7. Vzdušníky silničních vozidel
V roce 1999 došlo k dohodě o kompetencích k provádění dozoru nad vzdušníky brzdových systémů silničních vozidel. ČÚBP uznal námitky ministerstva dopravy a spojů, že vzdušník silničního vozidla je jeho nedílnou součástí a proto podle zákona č.174/68 Sb. v platném znění, se nevztahuje působnost orgánů ČÚBP (nyní SUIP) na tyto technické zařízení a nejsou vyhrazenými tlakovými zařízeními podle vyhlášky č.18/79 Sb. v platném znění. Toto bylo konstatováno ve Věstníku dopravy č.15 ze dne 27.července 1999. Zde byl uveden i současný stav provádění kontrol brzdové soustavy. Na nástavby silničních vozidel např. fekální vozy, cisterny se vyhláška č.18/1979 Sb. plně vztahuje.

3.  Výroba a uvedení na trh  
3.1.  Výroba a obchod na území EU
18. dubna 1951 podepsalo šest evropských států smlouvu o vzniku Montánní unie (EUSO – Evropské společenství uhlí a oceli), která měla přinést úsporu nákladů spojených s odbytem a řízením. Vzniklo tak první poválečné mezinárodní společenství, které mělo za cíl přispívat k ekonomickému rozvoji, růstu zaměstnanosti a životní úrovně členských států a racionalizaci výroby, a to skrze společný trh, na němž by neplatila žádná diskriminační omezení jednotlivých států.
1. ledna 1958 pak vstoupily mezi členy EUSO v platnost tzv. Římské smlouvy, jimiž bylo, kromě jiného, založeno i Evropské hospodářské společenství. Jeho základním úkolem bylo podporovat vytvoření společného trhu a přispívat k rozvoji ekonomického života a stálému hospodářskému růstu skrze postupné sbližování hospodářské politiky členských států 
Až tak daleko zpět můžeme hledat počátky snah o jednotný přístup k výrobě, a posléze i k provozu zařízení, která označujeme jako vyhrazená. V roce 1976 byla vydána rámcová Směrnice Rady 76/767/EHS o sbližování právních předpisů členských států týkajících se společných ustanovení pro tlakové nádoby a metody jejich kontroly. Tato směrnice, která byla dobrovolná, stanovila postup pro dvoustranné uznávání zkoušení a certifikace tlakových nádob, který se však ukázal jako neuspokojivý.
V oblasti tlakových zařízení je prvním případem plného uplatnění při výrobě Směrnice Rady 87/404/EHS – SPVD z 25.6.1987 o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se jednoduchých tlakových nádob. Aplikací této směrnice byla v ČR nařízení vlády č. 175/1997 Sb. v platném znění, kterým se stanoví-li technické požadavky na jednoduché tlakové nádoby, které nabylo účinnosti1.září 1997, s přechodným obdobím do 30.6.1998. Nyní bylo NV č.175/1997 Sb. nahrazeno NV č.20/2003 Sb. platné od 1.5.2004 vstupem ČR do EU. 
Předpisem o sbližování právních předpisů členských států týkajících se ostatních tlakových zařízení novým a globálním přístupem, je Směrnice Rady 97/23/ES - PED z 29. května 1997, jejíž aplikací v ČR bylo nařízení vlády č. 182/1999 Sb., v platném znění, kterým se stanoví-li technické požadavky na tlaková zařízení, s přechodným období do 31.12.2002. Nyní bylo NV č.182/1999 Sb. nahrazeno NV č.23/2003 Sb. platné od 1.5.2004 vstupem ČR do EU.
Všechny dosud citované předpisy se týkaly návrhu, výroby a posuzování shody tlakových zařízení. Jejich sjednocení bylo nutnou podmínkou odstranění technické překážky volného pohybu zboží a výrobků v rámci společného trhu. 

3.2. Výroba  a obchod na území ČR a EU
Výroba a dovoz  tlakových zařízení se řídí zákonem č.22/1997 Sb. v platném znění - o technických požadavcích na výrobky a návazných NV č.23/2003 Sb. – technické požadavky na jednoduché tlakové nádoby v platném znění (evropská direktiva 87/404/EHS - SPVD) a NV č.23/2003 Sb. – technické požadavky na tlakové zařízení v platném znění (evropská direktiva 97/23/ES-PED).  K uvedeným nařízením jsou vydávány jako ČSN harmonizované evropské normy. Jejich přehled naleznete na www.tlakinfo.cz .
	Dle zákona č.26/2003 Sb. a NV č.23/2003 Sb. musí výrobce uzavřít smlouvu s některou Autorizovanou osobou (AO). Od ÚNMZ dostaly za ČR autorizaci NV č.26/2003 Sb. SZU Brno, TŰV SUD-NORD I.T.I. Tyto AO jsou jako notifikované osoby (NB) nahlášeny do Bruselu a obdržely identifikační čtyřmístné číslo. NB mohou vykonávat inspekci a jejich úkony jsou uznávány v celém Evropském společenství. Podle kategorie dle grafů NV č.26/2003 Sb. volí výrobce (spolu s AO) některý modul způsobu prohlášení shody. Bude to pravděpodobně např. u kusové výroby modul G. AO provede konečnou zkoušku (stavební zkoušku) a tlakovou zkoušku výrobku  funkční odzkoušení bezpečnostní výstroje (podle modulu) – konečné posouzení. Výrobek pak dle příslušného modulu výrobce označí značkou CЄ, identifikační číslem NB (AO) a vystaví ES prohlášení o shodě. Výrobek dále označí údaji dle NV (ČSN EN ) a předá dokumentaci dle NV (ČSN EN).
Výroba jednotlivých tlakových nádob pro vzduch a dusík se řídí NV č.20/2003 Sb.
	Bližší informace o definici „uvedení na trh“ viz Zákon č.22/1997 Sb. 
Jedná se o první uvedení výrobků na trh. Na výrobu stanovených výrobků (viz zákon č.22/1997 Sb.) se už nevztahuje vyhláška ČÚBP č.18/1979 Sb. (viz NV č.352/2000 Sb.) a výrobci nemusí mít u stanovených výrobků oprávnění k výrobě tlakových zařízení.  
ÚNMZ zveřejňuje k této problematice nebezpečí tlaku Pravidla pro aplikaci směrnic 87/404/EHS jednoduché tlakové nádoby a 97/23/ES tlaková zařízení, které vydala Komise Pressure.
Pokud není daný výrobek dle grafů  NV č.26/2003 Sb. svými parametry  stanoveným výrobkem je pod mezními čarami, nesmí nést označení CE, výrobce musí dodat s výrobkem  návod na použití a výrobek musí být vyroben dle správné inženýrské praxe, tzn. musí odpovídat z hlediska nebezpečí tlaku sekunderních stran např. u výměníků a ohříváků ČSN 06 0830, ČSN 06 0310 atd.

3.3. Výroba o obchod mimo uzemí ČR a EU
Pokud bude chtít firma uvést na trh EU tlakové zařízení vyrobené v třetích zemích (mimo uzemí EU např. USA, Ukrajina, Rusko, Čína,)  musí nejdříve nechat schválit tlakové zařízení Notifikovanou osobou v rámci EU. Vždy rozhoduje země původu zboží.

4. Klasifikace tlakového zařízení 
Nutno si uvědomit, že nelze zaměňovat definice vyhrazeného tlakového zařízení (dále jen VTZ ) tzn. TNS a kotlů dle vyhlášky ČÚBP č.18/1979 Sb. v platném znění týkající se provozu, s definicemi stanoveného tlakového zařízení, zejména nádob a tlakového zařízení vystaveného působení plamene(kotlů) dle NV č.26/2003 Sb. týkající se výroby:
a) 	Tlakové zařízení dle grafu 4 (nádoby s kapalinou skupiny 2) a potrubí dle grafů  6; 7; 8; 9 (potrubí) NV č.182/1999 Sb.  není VTZ dle vyhlášky č.18/1979 Sb.
b)  Ne každé stanovené tlakové zařízení dle NV není VTZ a ne každé VTZ dle vyhlášky není stanoveným výrobkem. Hranice VTZ dle vyhlášky a hranice stanovených výrobků dle NV, jsou úplně odlišné, viz graf č.1.1;2.1;3.1;5.1.; 5.2. viz www.tlakinfo.cz.
Z grafů vyplývá, že na tlaková zařízení označené číslicí 1) se vztahuje pouze vyhláška č.18/1979 Sb. se všemi z toho vyplývajícími povinnostmi tzn. oprávnění k výrobě, provádění stavební a tlakové zkoušky, vystavování pasportů atd.
c) NV se vůbec nevztahují na celou skupinu VTZ - na tlakové nádoby k dopravě plynů (viz bod 4.3).
d) V NV pod nebezpečnými tekutinami jsou zařazené všechny nebezpečné látky např. hořlavé, toxické, oxidující atd. NV č.26/2003 Sb. rozlišuje plyny na skupinu 1 - nebezpečné a skupinu 2 – ostatní.
e)  Vyhláška se vztahuje pouze na žíravé, jedovaté a výbušné tekutiny.
4.1. Jednoduché tlakové nádoby  dle NV č.20/2003 Sb.
Jednoduchá tlaková nádoba je každá svařovaná nádoba s přetlakem větším než 0,5 bar a určena k jímání vzduchu a dusíku a její bezpečnostní součin je větší než 50 bar . L, avšak  nejvyšší dovolený přetlak  (PS) není vyšší než 30 bar a bezpečnostní součin není větší než 10 000 bar . L.  
Nádoby se dělí na kategorie A1, A2, A3 - viz graf pro jednoduché nádoby na www.TLAKINFO.cz 
Výrobce musí zajistit u některé AO (NB). :
•	u nádob A1 – ES ověřování
•	u nádob A2 a A3 – es ověřování
  - ES certifikace shody
Výroba nádob A2 podléhá ES dohledu.

4.2. Tlaková zařízení NV č. 26/2003 Sb.
4.2.1. Definice tlakového zařízení a sestav z hlediska výroby:
Tlaková zařízení jsou nádoby, potrubí, bezpečnostní výstroj a tlaková výstroj zahrnují také prvky připojené k součástem vystaveným tlaku, jako jsou příruby, hrdla, spojky, podpory, závěsná oka atd., 
Nádoba je těleso navržené a zhotovené tak, aby mohlo být naplněno tekutinou pod tlakem, včetně součástí, které jsou k němu přímo připevněny a zasahují až k místu spojení s jiným tlakovým zařízením; může se skládat z více než jednoho tlakového prostoru.
Potrubí jsou potrubní části určené k přepravě tekutin, pokud jsou navzájem spojeny tak, že tvoří jeden tlakový systém
Potrubí zahrnuje trubky nebo soustavu trub či trubek, tvarovky, dilatační spoje, hadice nebo popřípadě jiné části vystavené tlaku 
Za potrubí se považují také trubkové výměníky tepla, skládající se z trubek a určené k chlazení nebo ohřívání vzduchu.
Bezpečnostní výstroj jsou zařízení určená k ochraně tlakového zařízení před překročením nejvyšších dovolených mezí zahrnující;
•	zařízení jak pro přímé omezení tlaku, jako jsou pojistné ventily, membránová průtržná pojistná zařízení, vzpěrné tyče, řízené pojistné systémy omezující tlak (CSPRS),
•	omezující zařízení, která buď uvádějí v činnost regulační zařízení nebo zabezpečují odstavení nebo odstavení a blokování, jako jsou tlakové spínače, teplotní spínače nebo hladinové spínače a bezpečnostní měřicí, řídicí a regulační systémy související s bezpečností (SRMCR).
Tlaková výstroj jsou zařízení, která mají provozní funkci a jejichž těleso je vystaveno tlaku.
Poznámka :Jsou to např. armatury, filtry, zpětné armatury, teploměrné jímky, manometry atd.
Sestavou se rozumí několik tlakových zařízení sestavených výrobcem tak, že představují ucelenou funkční jednotku.
Poznámka : Na trh se mohou uvádět jednotlivé tlakové zařízení, do provozu se však mohou uvádět pouze sestavy.
Tekutinou se rozumějí plyny, kapaliny a páry jak v podobě čisté fáze, tak ve směsi. Tekutina může obsahovat suspensi pevných látek.
Z působnosti nařízení vlády jsou vyloučena některá zařízení např. dálkové potrubí, rozvody topení, pitné vody, jaderné zařízení, tlumiče atd. - viz PED.

4.2.2. Kategorie  tlakového zařízení a sestav z hlediska výroby:
Tlakové zařízení se zařazuje do kategorií podle požadavků na technické provedení, zkoušení a posuzování shody tlakových zařízení v závislosti na stoupající úrovni nebezpečí. V závislosti na nejvyšší dovoleném tlaku a objemu nebo DN se náročnější zařízení, která překračují stanovené meze dělí až do čtyř kategorií. Pro účely tohoto nařízení vlády se tekutiny dělí na dvě skupiny :
b)	skupina 1 zahrnuje nebezpečné tekutiny podle zvláštního právního předpisu 
c)	skupina 2 zahrnuje všechny ostatní tekutiny neuvedené ve skupině 1.
Příslušný graf pro klasifikaci tlakového zařízení lze určit pomocí tabulky :
Tabulka č.1
	nádoby	Tlakové  zařízení podle § 3 odst.3 písm.b)	potrubí	
Stav obsahu	plyn	kapalina		plyn	kapalina	
Skupina tekutiny	1	2	1	2		1	2	1	2	
číslo grafu	1	2	3	4	5	6	7	8	9	

Čím je vyšší kategorie ( větší riziko), tím jsou postupy posuzování shody a požadavky náročnější. Na základě těchto informací výrobce určuje příslušný graf podle přílohy č.2 NV č.26/2003 Sb. a zařízení klasifikuje, jestliže do grafu vynese jako svislou souřadnici hodnotu nejvyššího dovoleného tlaku (PS) v barech a jako vodorovnou souřadnici v případě nádob či tlakových zařízení podle § 3 odst.3 
písm. b) objem v litrech (V) nebo v případě potrubí hodnotu jmenovité světlosti (DN); číslo kategorie je určeno polohou výsledného bodu v grafu. V závislosti na takto stanovené kategorii si pak výrobce (ve spolupráci s AO) zvolí některý postup pro posuzování shody.
Tlaková zařízení klasifikovaná v kategoriích I až IV musí :
•	splňovat základní požadavky vztahující se na návrh, výrobu a zkoušení,
•	vyhovět z hlediska příslušných postupů posuzování shody,
•	nést příslušné informace.
Základní požadavky kladené na návrh, výrobu, zkoušení, značení, návod k používání a použité materiály, jsou podrobné stanoveny v příloze č.1 nařízení vlády.
Ke klasifikaci tlakového zařízení (viz tab.1) se musí určit:
1)	druh zařízení, tj. zda jde o nádobu, tlakové zařízení podle § 3 odst.3 písm. b) nebo potrubí
2)	stav tekutiny, pro kterou je tlakové zařízení určeno, tj. zda jde o plyn nebo kapalinu. Má-li tekutina při nejvyšší dovolené teplotě zařízení tlak par vyšší než normální atmosférický tlak (1 013 mbar), pokládá se za plyn, v ostatních případech se pokládá za kapalinu.
3)	klasifikaci tekutiny, pro kterou je tlakové zařízení určeno, tj. pro tekutinu skupiny 1 nebo tekutinu skupiny 2.
Ke klasifikaci tlakové výstroje se musí určit:
2)	stav tekutiny, pro kterou je tlakové zařízení určeno, tj. plyn nebo kapalina;
3)	klasifikaci tekutiny, pro kterou je tlakové zařízení určeno skupina 1 nebo skupina 2);
4)	nejvyšší dovolený tlak (PS);
5)	objem v litrech (V) resp. jmenovitou světlost (DN).
Je-li pro danou tlakovou výstroj vhodnější stanovit objem, určí se její kategorie vynesením hodnoty nejvyššího dovoleného tlaku a objemu do příslušného grafu pro nádoby. Je-li vhodnější definovat pro tlakovou výstroj jmenovitou světlost, určí se její kategorie vynesením hodnoty nejvyššího dovoleného tlaku (PS) a jmenovité světlosti (DN) do příslušného grafu pro potrubí. Jestliže se ukazuje vhodné definovat jak objem tak jmenovitou světlost, použijí se příslušné grafy pro nádoby i pro potrubí, a tlaková výstroj se pak klasifikuje ve vyšší  než výsledné kategorii.  V grafech vyznačují mezní čáry horní mez pro každou kategorii.

4.2.3. Volba postupu posuzování shody
Postupy posuzování shody jsou co do náročnosti odstupňovány s ohledem na stoupající úroveň nebezpečí, které je s používáním tlakového zařízení spojeno. Pro každou kategorii tlakových zařízení je stanoven vhodný postup posuzování shody, při čemž u vyšších kategorií existuje možnost výběru mezi různými postupy, které jsou co do náročnosti rovnocenné.
V závislosti na kategorii tlakového zařízení si výrobce zvolí některý z postupů posuzování shody podle tab. :

Tabulka č.2
Vztah postupu posuzování shody a kategorie tlakového zařízení
kategorie I	kategorie II	kategorie III	kategorie IV	
postup posuzování shody	
a	a1	b1 + d	b + d	
	d1	b1 + f	b + f	
	e1	b + e	g	
		b + c 1	h1	
		          H		

Výrobce nebo dovozce si přitom mohou zvolit některý z postupů posuzování shody, který odpovídá vyšší kategorii než té, v níž bylo příslušné tlakové zařízení klasifikováno pokud existuje. Ustanovení týkající se postupů posuzování shody jsou uvedena v Příloze č.3 NV č.26/2003 Sb.

4.3. Výroba - základní požadavky na přepravitelná tlaková zařízení NV č.42/2003 Sb.
Od 1.5.2003 je účinný nový prováděcí předpis k zákonu č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky, ve znění pozdějších předpisů. Tímto předpisem je nařízení vlády č. 42/2003 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na přepravitelná tlaková zařízení (dále jen TPED). Tímto NV je zaváděna v ČR direktiva 99/36/ES. Posuzování podle nařízení vlády č.42/2003 Sb. (dále jen NV 42) se provádí nejen při prvním uvedení na trh výrobcem nebo dovozcem, ale také při přehodnocování shody a periodických inspekcích opakovaně používaných přepravitelných zařízeních. Od ÚNMZ dostaly za Českou republiku autorizaci pro NV č.42/2003 Sb. (93/36/ES) SZU Brno, TÜV SUD, TÜV NORD a I.T.I. 
Tyto AO byly nahlášeny jako Notifikované osoby (NB) do Bruselu a bylo jim přiděleno čtyřmístné číslo. Mohou vykonávat inspekční činnost  a jejich úkony jsou uznávány na celém uzemí Evropského společenství.

4.4. Výroba - sestavy 
Sestavou  je několk tlakových zařízení sestavených výrobcem tak, že přestavují ucelenou funkční jednotku.
Dle zákona č.22/1997 Sb. v platném znění a navazující NV č.182/1999 Sb. v platném znění, jsou sestavy mimo jiné i kotelny, kompresorové stanice, výměníkové stanice.  Například výměníková stanice s přívodním potrubím větším než DN 32 je stanoveným výrobkem a musí se u ní prohlásit shoda některým modulem dle kategorie výměníku a skupiny tekutiny. Výrobce (montážní firma) musí vystavit poté ES prohlášení o shodě a výrobek musí být označen CE. Výměníková stanice musí být opatřena továrním štítkem. Posouzena musí být nejenom strojní část, ale i bezpečnostní výstroj a zejména bezpečnostní systémy výměníkové stanice zajišťující odstavení (blokování) při překročení dovolených mezí.
Výrobce může být pouze jeden.  Dodávali jedna firma strojní část a druhá MaR, kde některé systémy jsou bezpečnostní výstrojí. Stává se výrobcem zhotovitel, investor-provozovatel, který takto nešikovně zadal zakázku. 

4.5. Materiály
Na tlakové zařízení se smí používat materiál, který je v souladu :
•	s harmonizovanými normami,
•	s Evropským schválením pro materiály,
•	se specifickým ohodnocením materiálu (NV č.26/2003 Sb. příloha 1 čl.4.3.)
Evropským schválením pro materiály je technický dokument v němž jsou definovány vlastnosti materiálu určených k opakovanému použití (§ 5 NV č.26/2003 Sb.).
Dokumentace materiály, ale i komponenty musí být dodaná dle ĆSN EN 10204/42 0009/. 
4.6. Svařování, defektoskopie
V dané oblasti se používají skoro ze 100% pouze EN.
•	Technologické postupy svařování WPS dle ČSN EN ISO 15607, 15609-1 až 4; 15614 1;2; 4;5; 8; 10;11;12;13; 16 10; 16 611; 16 612; 16 613; 288-9; 9956-10, 11; (05 0311-21)
•	Požadavky na jakost dle ČSN EN ISO 3834-1,2,3,4,5, (05 0331).
•	Svářečský dozor dle ČSN EN ISO 14 731 (05 0333)
•	Kvalifikace svářečů dle ČSN EN 287-1 a EN 9606, - 2,3,4,5. (05 0711-15)
•	Defektoskopie kvalifikace pracovníků dle ČSN EN 473 (01 5004).
•	Pájení dle ČSN EN 13 133, 13 134 (05 5905, 05 5906) 
U kategorie II., III., IV. musí být svařování a svářeči schváleny AO  pro daný výrobek
U kategorie III. a IV. tlakových zařízení musí být pracovníci defektoskopie schváleni AO pro daný výrobek. 

5. Provoz
Na provoz vyhrazených tlakových zařízení se plně vztahuje zákon č.174/1968 Sb. v platném znění a vyhláška ČÚBP č.18/1979 Sb. v platném znění, kterou se stanoví vyhrazená tlaková zařízení a stanoví některé podmínky k zajištění jejich bezpečnosti. 
Z8konem č.251/2005 Sb. byly zrušeny ČÚBP a IBP. V zákonu č.174/1968 Sb. zůstala pouze organizace státního dozoru - ITI Praha a její stanoviska jsou soudně přezkoumatelná, tudíž se řídí správním řádem.
Byly zřízeny Státní úřady inspekce práce (SUIP) se sídlem v Opavě a v jednotlivých krajích byly zřízeny Oblastní inpektoráty práce. Adresy a kontaktní čísla najdete na stránkách TLAKINFO.cz Tyto organizace jsou orgánem dozoru.

5.1. Povinnosti organizací a podnikající fyzické osoby vyplývající ze zákona č.174/1968 Sb. v platném znění (výtah)
•	zajistit při uvádění do provozu a při provozování vyhrazených technických zařízení bezpečnostní opatření a provedení prohlídek, revizí a zkoušek ve stanovených případech; 
•	při výrobě vyhrazených zařízení, nevztahuje-li se na ně platné nařízení vlády (č.26/2003 Sb., č.23/2003 Sb.) vydané k provedení  zákona č.22/1997 Sb. též stanoviska o tom, zda byly při jejich projektování a konstrukci splněny požadavky bezpečnosti těchto zařízení,
•	mohou montovat, opravovat, provádět revize a zkoušky vyhrazených technických zařízení a plnit nádoby plyny.  Vyrábět vyhrazená tlaková zařízení, nevztahuje-li se na ně platné nařízení vlády vydané (č.26/2003 Sb., č.23/2003 Sb.) k provedení  zákona č.22/1997 Sb., jen pokud jsou odborně způsobilé a jsou držiteli oprávnění podle § 6a odst.1 zákona
•	zajistit, aby ve stanovených případech zkoušky, revize, opravy, montáž nebo obsluhu vyhrazených technických zařízení vykonávaly jen fyzické osoby, které jsou odborně způsobilé a ve stanovených případech jsou též držiteli osvědčení a organizace držiteli organizací. 

5.2 Přestupky na úseku bezpečnosti práce - zákon č.251/2005 Sb.
q)  neplní  povinnosti  týkající  se  pracoviště a pracovního prostředí stanovené  v  zákonu o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví  při práci, v nařízení vlády o podrobnějších požadavcích na pracoviště  a  pracovní  prostředí,  nařízení  vlády  o  bližších  požadavcích  na bezpečnost a ochranu zdraví při práci na pracovištích s
nebezpečím  pádu  z  výšky  nebo  do  hloubky  a  nařízení vlády o
    bližších  požadavcích  na  zajištění  bezpečnosti  a ochrany zdraví při
    práci v prostředí s nebezpečím výbuchu
   r)  neplní povinnosti při zajištění řádného stavu používaných výrobních
   a  pracovních  prostředků  a  zařízení  stanovené  v zákonu o zajištění
   dalších  podmínek  bezpečnosti  a  ochrany  zdraví  při  práci a v
   nařízení vlády, kterým se stanoví bližší požadavky na bezpečný provoz a
   používání strojů, technických zařízení, přístrojů a nářadí,

 Fyzická osoba se dopustí přestupku na úseku bezpečnosti vyhrazených
  technických zařízení tím, že
a)  v  rozsahu  oprávnění nebo osvědčení vydaného organizací státního
   odborného dozoru  na  provádění prohlídek, revizí nebo zkoušek při
   provozování  vyhrazených  technických  zařízení nezajistí provedení
   prohlídek, revizí nebo zkoušek ve stanoveném rozsahu,
  b)  bez oprávnění nebo osvědčení vydaného organizací státního odborného
   dozoru)  na provádění prohlídek, revizí nebo zkoušek při provozování
   vyhrazených  technických  zařízení^65) provádí ve stanovených případech
   prohlídky, revize nebo zkoušky,

   c) nedodrží určenou lhůtu pro odstranění závad zjištěných při kontrole.

5.3.	Povinnosti organizací a podnikající fyzické osoby vyplývající z NV č.378/2001 Sb. výtah :
Pro účely tohoto nařízení se rozumí :
e) průvodní dokumentací soubor dokumentů obsahujících návod výrobce pro montáž, manipulaci, opravy, údržbu, výchozí a následné pravidelné kontroly a revize zařízení, jakož i pokyny pro případnou výměnu nebo změnu částí zařízení,
f)  provozní dokumentací soubor dokumentů obsahujících průvodní dokumentaci, záznam o poslední nebo mimořádné revizi nebo kontrole, stanoví-li tak zvláštní právní předpis, nebo pokud takový právní předpis není vydán, stanoví-li tak průvodní dokumentace nebo zaměstnavatel,
g) místním provozním bezpečnostním předpisem předpis zaměstnavatele upravující zejména pracovní technologické postupy pro používání zařízení a pravidla pohyby zařízení a zaměstnanců v prostorech a na pracovištích zaměstnavatele,
h)  normovou hodnotou konkrétní technický požadavek obsažený v příslušné české technické normě.
§ 3	Minimální požadavky na provoz a používání :
a) používání zařízení k účelům a za podmínek, pro které je určeno, v souladu s provozní dokumentací; zaměstnavatel může stanovit další požadavky na bezpečnost místním provozním bezpečnostním předpisem, a to minimálně v rozsahu daném normovou hodnotou, 
§ 4
1) Kontrola bezpečnosti provozu zařízení před uvedením do provozu je prováděna podle průvodní dokumentace výrobce, není-li výrobce znám nebo není-li průvodní dokumentace k dispozici, stanoví rozsah kontroly zařízení zaměstnavatel místním provozním bezpečnostním předpisem.
2) Zařízení musí být vybaveno provozní dokumentací. Následná kontrola musí být prováděna nejméně jednou za 12 měsíců v rozsahu stanoveném místním provozním bezpečnostním předpisem, nestanoví-li zvláštní právní předpis, popřípadě průvodní dokumentace nebo normové hodnoty rozsah a četnost následných kontrol jinak.
3) Provozní dokumentace musí být uchovávána po celou dobu provozu zařízení.

Z daného textu vyplývá, že požadavky na provoz jsou dány i ČSN, v našem případě ČSN 69 0012 a ČSN 07 0710, včetně rozsahu a termínu provádění kontrol, revizí, zkoušek a zkoušení bezpečnostní výstroje, kvalifikace obsluh atd..

5.4. Definice provozovaných tlakových zařízení
Vyhrazená tlaková zařízení jsou konstrukční tlakové celky tvořící vymezené prostory s pevnými, nepohyblivými stěnami, na které působí plynné nebo kapalné látky vnitřním přetlakem. Tlakové zařízení musí být konstruované, vyrobené a zkoušené na největší dovolený přetlak, největší popř. nejnižší dovolenou teplotu a zabezpečené proti jejich překročení, dále musí být tak provozované a udržované, aby byla zajištěna bezpečnost obsluhy a zařízení.
Vyhrazená tlaková zařízení jsou určeny vyhláškou Českého úřadu bezpečnosti práce č. l8/l979 Sb., v platném znění.
Jde o následující zařízení:
b)	parní a kapalinové kotle, u kterých konstrukční přetlak přesahuje 0,07 MPa a teplota pracovní látky převyšuje při tomto přetlaku bod varu,
c)	tlakové nádoby stabilní (dále jen TNS) , u kterých nejvyšší dovolený přetlak přesahuje 0,07 MPa a které obsahují plyny, páry nebo žíravé, jedovaté a výbušné kapaliny jakékoliv teploty nebo jakékoli kapaliny s teplotou převyšující bod jejich varu při přetlaku 0,07 MPa,
d)	kovové tlakové nádoby na přepravu plynů, u kterých kritická teplota je nižší než + 50 °C, anebo plynů, u kterých při teplotě + 50 °C je absolutní tlak (tenze) par vyšší než 0,3 MPa.
V této vyhlášce je v § 3 současně uvedena i celá řada zařízení, na něž se vyhláška nevztahuje. 

5.5. Provoz – Kotle
Provoz se řídí dle ČSN 07 0710, ve které se stanovují požadavky na zkoušky a kontroly bezpečnostní výstroje a požadavky na revize a zkoušky.
Parní a kapalinové kotle, u kterých konstrukční přetlak přesahuje 0,07 MPa a teplota pracovní látky převyšuje při tomto přetlaku bod varu tzn. 1150C. Dělí se do následujících tříd :
•	1.třída - parní kotle s jmenovitým množstvím vyrobené páry nad 115 t/h
•	2.třída - parní kotle s jmenovitým množstvím vyrobené páry nad 50 t/h do 115 t/h (včetně) nebo horkovodní kotle s tepelným výkonem nad 35 MW
•	3.třída - parní kotle s jmenovitým množstvím vyrobené páry nad 8 t/h do 50 t/h (včetně) nebo horkovodní kotle s tepelným výkonem nad 5,8 MW do 35 MW (včetně)
•	4.třída - parní kotle s jmenovitým množstvím vyrobené páry do 8 t/h /včetně) nebo horkovodní kotle s tepelným výkonem do 5,8 MW (včetně) a všechny ostatní kotle kapalinové
Povinnosti provozovatele :
K zajištění bezpečného provozu kotlů jsou jejich provozovatelé zejména povinni :
•	zajistit řádnou údržbu kotlů, ustanovit potřebný počet revizních techniků, soustavně sledovat jejich činnost a věnovat ji plnou podporu,
•	zajistit potřebnou obsluhu kotlů,
•	zajistit odbornou způsobilost všech pracovníků, účastných při provozu, údržbě nebo obsluze kotlů,
•	ustanovit pracovníka odpovědného za provoz kotlů,
•	zajistit, aby při provozu, údržbě a obsluze kotlů byly dodržovány příslušné předpisy, jakož i pokyny dozorčích orgánů,
•	zajistit pro práci v kotlích v to počítaje revize i prohlídky potřebné osobní ochranné pracovní prostředky (ochranné brýle, dýchací přístroje, pásy a oděvy, svítilny, apod.),
•	připravit v určených termínech kotle ke kontrolním prohlídkách a zkouškách a jejich dobu a místo projednat s příslušným dozorčím orgánem.
•	provádět 	- provozní revizi 	1x za 3 měsíce
- vnitřní revize	1x za rok
- zkoušky těsnosti	1x za rok
- tlakové zkoušky	1x za 9 let

6. Opravy
Montovat, opravovat, zařízení a provádět revize a zkoušky kotlů a tlakových nádob dodavatelským způsobem a provádět periodické zkoušky nádob na plyny smějí organizace pouze na základě oprávnění. Oprávnění vydává organizace státního odborného dozoru (ITI Praha). 
Vyhláška č.18/1979 Sb. v platném znění se nevztahuje na výrobu tlakového zařízení, které je stanoveným výrobkem dle zákona č.22/1997 Sb. v platném znění a návazných NV č.175/1997 Sb. v platném znění a NV č.182/1999 Sb. v platném znění. 
Při prověřování odborné způsobilosti se s přihlédnutím k požadovanému druhu oprávnění prověřují zejména:
-  způsoby, jakými se zpracovávají technické podklady a zda se upravují podle skutečného provedení,
-  zabezpečení kontroly dokumentace, úplnost a správnost technické dokumentace,
 - zabezpečení kontroly použitých materiálů, armatur a jiných zařízení předepsaných   technickými podklady (technická dokumentace materiálů, vstupní kontrola vyloučení možnosti záměny materiálu ve skladovém hospodářství),
- úroveň zpracování směrnic výrobce, provozních předpisů, návrhů a pokynů pro obsluhu, údržbu a opravy,
-	zda má organizace pro uvažovanou činnost zaměstnance s předepsanou kvalifikací (např. svářeče s příslušnými zkouškami ČSN EN, svářečský dozor, revizního technika), zda vede jejich evidenci a zabezpečuje pravidelné přezkušování a doplňování jejich znalostí,
- zda má žadatel pro uvažovanou činnost výrobní, montážní, opravárenské a kontrolní zařízení, pracovní prostory a materiálové zabezpečení,
- 	zda vede evidenci materiálů použitých při uvažované činnosti,
-  úroveň vedení evidence montážních deníků a jejich předepsaných technických dokladů o činnosti,
-  úroveň činnosti v etapě předávání a převzetí, včetně vyhotovení zpráv o revizích, dokladů o zkouškách a předepsané technické dokumentace.
Po opravě kotle nebo tlakové nádoby je oprávněná organizace povinna vykonat stavební a tlakovou zkoušku předepsaným přetlakem. Hodnota přetlaku je uvedena v průvodní dokumentaci zařízení. O zkouškách vyhotoví oprávněná organizace protokol, který se stává neoddělitelnou součástí průvodní dokumentace zařízení spolu s technickou dokumentací opravy nebo rekonstrukce. Stavební a tlakovou zkoušku po opravě smí vykonat pouze revizní technik oprávněné organizace.

Příloha 1 - Kódové rozdělení tlakových zařízení a souvisejících činností

1) Tlakové zařízení vystavené působení plamene, nebo jinak ohřívané s nebezpečím přehřátí. (kotle parní a horkovodní + topené nádoby)
100	Všeobecně	
101	Konstrukce	
102	Výpočty	
103	Výstroj kotlů - všeobecně	
104	Výroba	
105	Montáž	
106	Opravy	
107	Dokumentace	
108	Provoz a obsluha	
109	Zařízení související s kotli	
110	Kotle speciální	
111	Chemická úprava napájecí a kotelní vody  	
112	Rozdělení kotlů – parní - horkovodní	
113	Kotelny – budovy	
114	Druhy paliva , jejich vlastnosti	
115	Hospodárné spalování , kotlové ztráty	
116	Hořáky	
117	Topené nádoby	
118	Sulfátové regenerační kotle	

2	Tlakové nádoby
201	Tlakové nádoby stabilní (TNS)	
202	Všeobecně	
203	Konstrukce	
204	Výpočty	
205	Výstroj TNS - všeobecně	
206	Výroba 	
207	Montáž	
208	Instalace	
209	Opravy	
210	Dokumentace	
211	Provoz a obsluha	
212	Zařízení související s TNS	
213	Tekutiny	
214	TNS v chemickém průmyslu	
215	TNS v energetice	
216	TNS v silničních a železničních vozidlech	
217	TNS v plynárenství	
218	TNS v chladícím zařízení	
219	Nádoby s pracovní teplotou pod OoC	
220	Kryogenní nádoby pro nízkoteplotní tekutiny	
221	Nádoby pracujícím s vakuem	
222	Nádoby smaltované	
223	Tlakové nádoby k dopravě plynu – výroba	
224	Tlakové nádoby k dopravě plynů – konstrukce a výstroj	
225	Tlakové nádoby k dopravě plynu – provoz	
226	Plastové nádoby	
227	Skleněné nádoby	
228	Přepravitelné tlakové nádoby	

3	Bezpečnostní a tlaková výstroj 
301	Bezpečnostní výstroj ;všeobecně	
302	Zařízení pro přímé omezení tlaku	
303	Pojistné ventily	
304	Vodoznaky a stavoznaky	
305	Průtržné membrány	
306	Řízené pojistné systémy	
307	Omezovací zařízení	
308	Regulační zařízení	
309	Blokády a ochrany	
310	Měřící a řídící , regulační sestavy	
311	Tlaková výstroj , všeobecně	
312	Armatury - všeobecně	
313	Armatury uzavírací	
314	Armatury regulační	
315	Filtry	
316	Kompresátory	
317	Ventily	
318	Šoupata	
319	Odkalovací a odluhovací armatury	
320	Kohouty	
321	Záslepky	
322	Příruby	

4	Ústřední topení
401	Rozdělení otopných systém ů	
402	Nízkotlaké kotle parní	
403	Nízkotlaké kotle teplovodní	
404	Kotle speciální	
405	Výměníky ústředního vytápění	
406	Zabezpečovací zařízení otopných soustav	
407	Příprava TUV  včetně zabezpečovacího zařízení	
408	Plynná paliva	
409	Kapalná paliva	
410	Pevná paliva	
411	Chemický režim otopné vod y	
412	Projektování;výpočty	
413	Výstroj a příslušenství otopných soustav	
414	Montáž a zkoušení , dokumentace	
415	Kotelny - budovy	
416	Provoz - obsluha	

5	Materiály
501	Všeobecně	
502	Základní rozdělení materiálů	
503	Materiály kovové	
504	Materiály nekovové	
505	Materiály tepelných zařízení	
506	Materiály tlakových zařízení	
507	Plasty	
508	Neželezné kovy	
509	Přídavné materiály	
510	Dokumentace	
511	Materický ≥ 0o C	
512	Koroze – eroze	
513	Protikorozní nátěry	
514	Nátěry	
515	Těsnicí materiál	
516	Spojovací materiál (spoje)	

6	Potrubí
601	Všeobecně	
602	Konstrukce	
603	Výpočty	
604	Výstroj	
605	Příslušenství	
606	Výroba	
607	Montáž	
608	Opravy	
609	Dokumentace	
610	Provoz a obsluha	
611	Tekutiny	
612	Zařízení související s potrubím	
613	Parovody , horkovody	
614	Plynovody	
615	Potrubí na kapaliny	
616	Zvláštní potrubní systémy	
617	Potrubí s pracovní teplotou pod 0o C	
618	Hadice	
619	Isolace	
620	Trubky ,tvarovky, spojovací materiál.	

7	Svařování; pájení a defektoskopie
701	Všeobecně	
702	Kvalifikace pracovníků	
703	Technologie svařování	
704	Bezpečnostní předpisy	
705	Určování jakosti a vad	
706	Pájení	
707	Defektoskopie RTG	
708	Defektoskopie ultrazvuk	
709	Defektoskopie všeobecně	

8	Měření a regulace
801	Metrologie všeobecně	
802	Tlakoměry – přímé, dálkové	
803	Teploměry – přímé , dálkové	
804	Vodoznaky – přímé , dálkové	
805	Systémy řízení průmyslového procesu	
806	Dálkové a přenosné přístroje	
807	Řídící a sdělovací systémy	
808	Dokumentace	
809	Měřící systémy	

9	Ostatní zařízení, činnosti a související prvky
900	Všeobecně	
901	Základní pojmy, měřící jednotky , přepočty	
902	Tekutiny ; vlastnosti	
903	Vzorce, diagramy , tabulky	
904	Značky a tabulky pro tlaková zařízení	
905	Tlakové zařízení všeobecně	
906	Projektování všeobecně	
907	Zemní práce	
908	Vzduchotechnika a větrání	
909	Vytápění , zařízení pro vytápění	
910	Chlazení , klimatizace	
911	Kombinované způsoby získávání tepla a el. energie	
912	Voda a vodní pára , vlastnosti	
913	Kontroly a inspekce	
914	Zkoušky , revize	
915	Odborné a znalecké posudky	
916	Opravy , údržba , servis , montáž	
917	Provoz tlakového zařízení	
918	Místní provozní předpisy	
919	Dokumentace a provozní předpisy výrobců	
920		
921		
922	Předpisy , normalizace, harmonizace	
923	Autorizace , certifikace , homologace,
 akreditace, registrace, notifikace	
924	Ekologie a ochrana životního prostředí	
925	Bezpečnost a hygiena práce	
926	Požární ochrana	
927	Vzdělávání , školení	
928	Výbuchy , exploze, detonace	
929	Nehody, havárie, úrazy	
930	Doprava , manipulace, skladování	
931	Likvidace odpadů , exhalace	
932	Automatizace, řídící a sdělovací systémy	
933	Stroje, součásti strojů	
934		
935	Elektrárny	
936	Teplárny	
937	Výtopny	
938	Servis zařízení	
939		
940	Stavby a části staveb	
941	Komíny , kouřovody , odtahy spalin	
942	Těsnící materiály	
943	Plynová zařízení	
944	Elektrická zařízení	
945	Zdvihací zařízení	
946		
947	Redakční problematika	
948	Rozhovory , dotazy , odpovědi	
949	Činnost ČSTZ apod.	
950	Veletrhy, výstavy , konference apod.	
951		
952	Hospodářská soutěž, statní regulace	
953	Adresáře, seznamy apod.	
954	Odborná literatura , katalogy apod.	
955	Vynálezy, užitné vzory, ochranné známky	
956	Prohlašování shody – Zákon 22/97 Sb. – AO	
957	Jednoduché nádoby – NV 175/97 Sb. (20/2003 Sb.)	
958	Tlakové zařízení – NV 182/99 Sb. (26/2003 Sb.)	
959	Přepravitelné tlakové zařízení NV č.42/2003 Sb.	
960		
961	Čerpadla	
962	Pomocná zařízení, nářadí , přípravky apod.	
963	Zařízení kanceláří, administrativa	
964	Instalace všeobecně	
965	Technická a inženýrská činnost	
966	Prodej , obchod	
967	Konstrukce , konstrukční materiály, upevňovací technika	
968	Hospodárný provoz	
969	Výroba, výrobci	
970	Činnost ATZ	
971	Izolační materiály	
972	Cenové informace , ekonomika, podnikání	
973	Poradenství	
974	Sanitární technika	
975	Výzkum,vývoj	
976	Rekonstrukce , sanace	
977	Informatika, komunikace, statistika	
978	Tlakové zařízení v dopravě	
979	Tlakové zařízení v energetice	
980	Tlakové zařízení v chemickém průmyslu.	
981	Tlakové zařízení v centrálním 
dálkovém vytápění – tepelného hospodářství	

Příloha 2 - PŘEDPISY v oblasti tlakových zařízení:
10)	Vyhláška ČÚBP č.18/1979 Sb., kterou se určují vyhrazená tlaková zařízení stanoví některé podmínky k zajištění jejich bezpečnosti, ve znění vyhl.č.97/1982 Sb., vyhl.č.551/1990 Sb.; NV č.352/2000 Sb., vyhl. č.118/2003 Sb. a vyhl.č. 393/2003 Sb.
11)	Vyhláška ČÚBP č.48/1982 Sb., kterou se stanoví základní požadavky k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení, ve znění vyhl.č.324/1990 Sb., vyhl.č.207/1991 Sb. a NV č.352/2000 Sb. 
12)	Vyhláška ČÚBP č. 91/1993 Sb., k zajištění bezpečnosti práce v nízkotlakých kotelnách.
13)	Vyhláška MD č.100/1995 Sb., kterou se stanoví podmínky pro provoz, konstrukci a výrobu určených technických zařízení a jejich konkretizace (Řád určených technických zařízení), ve znění vyhl. č.279/2000 Sb. a NV č.352/2000 Sb. 
14)	NV č.175/1997 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na jednoduché tlakové nádoby, ve znění NV č.80/1999 Sb., NV č.285/2000 Sb. a NV č.251/2003 Sb.; NV č.20/2003 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na jednoduché tlakové nádoby.
15)	NV č.182/1999 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na tlakové zařízení, ve znění NV č.290/2000 Sb. a NV č.251/2003 Sb.; NV č.26/2003 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na tlaková zařízení.
16)	NV č.194/2001 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na aerosolové rozprašovače.
17)	NV č.42/2003 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na přepravitelná tlaková zařízení, ve znění NV č.251/2003 Sb.
18)	Vyhláška č.392/2003 Sb., o bezpečnosti provozu technických zařízení a o požadavcích na vyhrazená technická zařízení tlaková, zdvihací a plynová při hornické činnosti a činnosti prováděné hornickým způsobem
19)	Zákon č.102/2001 Sb., o obecné bezpečnosti výrobků a o změně některých zákonů (zákon o obecné bezpečnosti výrobků), ve znění zákona č.86/2002 Sb.; zákona č.146/2002 Sb., zákona č.205/2002 Sb. a zákona č.277/2003 Sb.
20)	NV č.378/2001 Sb., kterým se stanoví bližší požadavky na bezpečný provoz a používání strojů, technických zařízení, přístrojů a nářadí.
21)	Zákon č.22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky, ve znění zákona č.71/2000 Sb., zákona č.102/2001 Sb., zákona č.86/2002 Sb., zákona č.205/2002 Sb., zákona č.226/2003 Sb. a zákona č.277/2003 Sb.
22)	NV č.180/1999 Sb., kterým se stanoví požadavky na účinnost teplovodních kotlů, ve znění NV č.289/2000 Sb. a NV č.251/2003 Sb.; NV č.25/2003 Sb., kterým se stanoví technické požadavky na účinnost nových teplovodních kotlů spalujících kapalná nebo plynná paliva ve znění NV 126/2004 Sb..
23)	Zákon č.406/2000 Sb., o hospodaření s energií, ve znění zákona č.359/203 Sb.
24)	Zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon), ve znění zákona č.151/2002 Sb., zákona č.262/2002 Sb. a zákona č.309/2002 Sb., zákona č. 278/2003 Sb. a zákona č. 356/2003 Sb.NV č.469/2000 Sb., kterým se stanoví obsahové náplně jednotlivých živností. 

Příloha 3: 
Orgány a organizace státního odborného dozoru a Česká obchodní inspekce
Pravomoci vyplývající ze zákona č.174/1968 Sb. v platném znění (výtah). 
Inspektoráty bezpečnosti práce (IBP)
d)	dozírají, zda jsou dodržovány předpisy k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení a předpisy stanovící pracovní podmínky, zejména předpisy o způsobu zaměstnávání žen a mladistvých, o pracovní době, o noční práci a práci přesčas. 
e)	vyjadřují se k projektovým dokumentacím staveb vybraných podle zásad stanovených Českým úřadem bezpečnosti práce, zda splňují požadavky předpisů k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení.
f)	uplatňují při povolování a kolaudací staveb, požadavky předpisů k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení.
f)	zúčastňují se vyšetřování příčin pracovních úrazů, provozních nehod (havárií), poruch technických zařízení a technických příčin průmyslových otrav a nemocí z povolání, popřípadě uvedené příčiny vyšetřují, 
Orgány státního odborného dozoru jsou dále oprávněny
d)	ukládat pracovníkům organizací a podnikajících fyzických osob, kteří svým zaviněním porušili závažné povinnosti, vyplývající z předpisů k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení a z předpisů stanovících pracovní podmínky, nebo zatajili skutečnosti důležité pro výkon dozoru, pokutu až do výšky rovnající se trojnásobku jejich průměrného měsíčního výdělku,
e)	ukládat organizacím a podnikajícím fyzickým osobám za porušení předpisů k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení a předpisů stanovících pracovní podmínky pokutu až do částky 500 000 Kč, za nedodržení nově stanoveného termínu k provedení nápravy zvýšit původně určenou pokutu až o 100%. 
Organizace státního odborného dozoru (ITI PRAHA)
(2)	Organizace státního odborného dozoru podle §1 odst.2 při provádění dozoru nad bezpečností vyhrazených technických zařízení.
b)	podávají odborná a závazná stanoviska o tom, zda jsou při projektování, konstrukci,výrobě, montáži, provozu, obsluze, opravách, údržbě a revizi vyhrazených technických zařízení splněny požadavky bezpečnosti technických zařízení,
c)	ve stanovených případech provádějí prohlídky a řídí a vyhodnocují zkoušky, kterými osvědčují, zda vyhrazená technická zařízení a materiály použité k jejich zhotovení splňují požadavky předpisů k zajištění bezpečnosti technických zařízení, ve stanovených případech potvrzují úspěšné výsledky zkoušek,
d)	ve stanovených případech prověřují odbornou způsobilost organizací a podnikajících fyzických osob k výrobě, montáži, opravám, revizím a zkouškám vyhrazených technických zařízení, k výrobě vyhrazených tlakových zařízení a k plnění nádob plyny a vydávají jim oprávnění,
e)	prověřují odbornou způsobilost fyzických osob ke zkouškám, revizím, opravám, montážím nebo obsluze vyhrazených technických zařízení a vydávají jim o tom osvědčení, 
Úloha České obchodní inspekce (ČOI) v oblasti technické kontroly
Česká obchodní inspekce je výkonný dozorový orgán státní správy, jehož činnost je upravena zákonem č. 64/1986 Sb. v platném znění, o České obchodní inspekci,. Tento zákon vymezuje kompetence ČOI k výkonu kontroly, oprávnění k ukládání opatření a sankcí. 
Hlavní činností ČOI je dozor nad dodržováním obecně závazných právních předpisů, kterými jsou již zmíněný zákon o ČOI, zákon č. 634/1992 Sb., o ochraně spotřebitele, v platném znění a zákon č. 22/1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů kterým byla ČOI určena jako dozorový orgán, přinesl do činnosti ČOI řadu kompetencí, nové povinnosti a kontrolní postupy.
Tento zákon upravuje: 
• stanovování technických požadavků na výrobky, které by mohly ohrozit zdraví nebo bezpečnost osob, majetek nebo přírodní prostředí (oprávněný zájem),
• práva a povinnosti osob, které uvádějí na trh výrobky, které by mohly ohrozit oprávněný zájem, 
• úkoly související tvorbou a uplatňováním českých technických norem a státním zkušebnictvím. 

Zákon o technických požadavcích na výrobky zákon stanoví v obecné formě povinnosti výrobců, dovozců a distributorů při uvádění stanovených výrobků na trh rovněž z hlediska bezpečnosti výrobku. Výrobce a dovozce je povinen uvádět na trh jen bezpečné výrobky, a dbát o uvádění bezpečných výrobků na trh je též povinen distributor. Bezpečným výrobkem se rozumí výrobek, který za běžných nebo rozumně předvídatelných podmínek užití nepředstavuje po dobu stanovené, nebo obvyklé použitelnosti žádné nebezpečí, nebo jeho užití představuje pouze minimální nebezpečí, které lze považovat za přijatelné při užívání výrobku vzhledem k odpovídající úrovni ochrany oprávněného zájmu.
•	stanovuje udělování pokut za nedodržování zákona č.22/1997 Sb.

Příloha 4: Důležité termíny užívané v nařízeních vlády 
Podle zákona č.22/ 1997 Sb., o technických požadavcích na výrobky a o změně a doplnění některých zákonů :
Výrobce a dovozce je povinen uvádět na trh jen bezpečné výrobky.
Název	Definice	Pozn.	
Akreditace	Postup, na jehož základě se vydává osvědčení o tom, že právnická nebo fyzická osoba, která o ni požádala, je způsobilá ve vymezeném rozsahu provádět zkoušky výrobků, kalibraci měřidel a certifikační nebo obdobnou technickou činnost. 	Jedná se o zjišťování, zda akreditované osoby jsou dostatečně odborně způsobilé k vymezeným technickým činnostem.	
Autorizace	Pověření právnické osoby k činnostem při posuzování shody výrobků stanovených podle tohoto zákona.	Obdoba dřívějšího schvalování výrobků ve státní zkušebně. Zásadní rozdíl tkví v právním vztahu mezi výrobcem (dovozcem) a autorizovanou osobou, jejichž spory bude řešit soud.	
Bezpečný výrobek	Je výrobek, který za běžných nebo rozumně předvídatelných podmínek užití nepředstavuje po dobu stanovené nebo obvyklé použitelnosti žádné nebezpečí žádné nebezpečí nebo jeho užití představuje pouze minimální nebezpečí, které lze považovat za přijatelné při užívání výrobku vzhledem k odpovídající vysoké úrovni ochrany oprávněného zájmu.	Za bezpečný se považuje výrobek
a)	splňující požadavky příslušného technického předpisu nebo pokud pro něj technický předpis neexistuje
b)	splňující požadavky norem anebo odpovídající stavu vědeckých a technických poznatků známých v době jeho uvedení na trh.
(zákon č.102/2000 Sb.	
Certifikace	Činnost nezávislé autorizované nebo akreditované osoby, která vydáním certifikátu osvědčí, že výrobek nebo činnosti s výrobou související jsou v souladu s technickými požadavky na výrobky	Autorizovaná osoba bude vydávat certifikát tehdy, kdy postup posuzování shody, stanovený příslušným nařízením vlády, vyžaduje nález autorizované osoby.
Akreditované osoby budou vydávat certifikát tehdy, kdy to bude ke snížení svých rizik nebo z komerčních důvodů bude požadovat výrobce nebo dovozce.	
Harmonizovaná norma	Norma se stává harmonizovanou normou , je-li tak určena pro splnění technických požadavků na výrobky vyplývajících z technického předpisu buď ÚNMZ pro splnění tech. požadavků na výrobky vyplývajících z nařízení vlády, vydaného podle tohoto zákona nebo ministerstvem nebo jiným ústředním správním úřadem, v jehož působnosti je dozor nad dodržováním příslušného technického předpisu v ostatních případech.	Harmonizované normy nelze zaměňovat se závaznými normami. Jejich splnění se považuje za právní důkaz, nesplnění takové ČSN se však nepovažuje za protiprávní postup.	
Norma	Je dokument vytvořený podle tohoto zákona a označený ČSN, jehož vydání bylo oznámeno ve Věstníku ÚNMZ. Norma poskytuje pro obecné a opakované používání pravidla, směrnice nebo charakteristiky činností nebo jejich výsledků zaměřené na dosažení optimálního stupně uspořádání ve vymezených souvislostech.	Jedná se o nezávazný dokument.	
Oprávněný zájem	Způsob stanovování technických požadavků na výrobky, které by mohly ohrozit zdraví nebo bezpečnost osob, majetek nebo přírodní prostředí		
Posuzování shody výrobků	Vláda nařízeními vlády stanoví
a)	stanovené výrobky
b)	technické požadavky na tyto výrobky, pokud nejsou upraveny zvláštními právními předpisy
c)	které ze stanovených výrobků musí být při uvádění na trh označd)	eny če)	eskou značf)	kou shody
g)	podmínky pro uvádění výrobků na trh, zahrnující postupy posuzování shody	Stanovení výrobků k povinnému posuzování shody nařízeními vlády sjednocuje postupy při posuzování shody v oblastech oprávněných zájmů.	
Prohlášení o shodě ES	Stanovené výrobky mohou výrobci nebo dovozci uvést na trh jen po posouzení shody jejich vlastností s požadavky na bezpečnost výrobků stanovených zákonem a technickými předpisy.
Výrobce nebo dovozce stanoveného výrobku je povinen před uvedením výrobku na trh vydat písemné prohlášení o shodě výrobku s technickými předpisy a o dodržení stanoveného postupu posuzování shody. Náležitosti prohlášení o shodě stanoví vláda nařízením. 		
Stanovený výrobek	Výrobek, který představuje zvýšenou míru ohrožení oprávněného zájmu a u kterých proto musí být posouzena shoda jejich vlastností s požadavky technických předpisů.	Za stanovené výrobky se vždy považují i výrobky, které jsou uváděny na trh jako repasované.	
Technický předpis	Pro účely tohoto zákona je to právní předpis, vyhlášený ve Sbírce zákonů ČR který obsahuje technické poža-davky na výrobky nebo s nimi spojené závazné výrobní, případně kontrolní, evidenční nebo jiné administr. postupy a metody.	Jedná se o nařízení vlády jako prováděcí předpisy k zákonu